Zánět žil je bolestivé onemocnění, které se většinou vyskytuje na nohách, vzácněji na ruce. Nejčastěji postihuje žíly poblíž povrchu kůže, proto bývá zánět dobře rozpoznatelný – oblast je zarudlá, nateklá a svědí. I přes nepříjemné projevy se ale většinou nejedná o nic vážného. Pokud však zánět postihne hlubší žíly, jedná se už o potenciálně nebezpečný stav, který je nutné řešit.
Zánět žil je onemocnění, které je většinou spojeno s přítomností krevních sraženin. Krevní sraženina se přilepí na žílu, kde blokuje průtok krve. Tělo na to zareaguje tak, že se postižená žíla zanítí.
Mezi hlavní rizikové faktory jejich výskytu patří:
Méně častou příčinou bývají infekce nebo také mechanické poškození žíly – děje se tak například po injekci či po zavedení kanyly během lékařského výkonu, případně po úrazu.
Nástup zánětu žil bývá zpravidla pozvolný. Dochází k zarudnutí podlouhlé oblasti kolem některé povrchové žíly a postupně nabíhají typické příznaky, které známe i z jiných druhů zánětů.
Zanícená oblast je:
Nakonec může i silně pálit, případně pulzovat. Někteří lidé to popisují i jako „bolest žil“. Tyto hlavní symptomy zánětu žil někdy doplňuje i zvýšená teplota (nad 37 °C).
Správnou diagnózu stanoví jen lékař. Kromě výše popsaných viditelných příznaků může pro potvrzení použít krevní test, který u vás na základě protilátek zjistí pravděpodobnost výskytu krevní sraženiny.
U zánětu ve větších žilách lze využít i ultrazvuk, na kterém půjde samotnou sraženinu vidět. U tenčích a hlubších žil může zase lékař využít metodu venografie – jde o kombinaci rentgenu a speciálního barviva vstříknutého injekcí.
Od bolesti vám při zánětu žil uleví zejména zdravotní kompresní punčochy, které jsou zároveň i skvělou prevencí. Speciálně na záněty povrchových žil je také určen také gel s heparinem, který zabraňuje srážení krve, případně i protizánětlivé gely, masti či léky.
Od bolestí také pomáhá zvednutí postižené končetiny do vyšší polohy, případně i chladivý nebo teplý obklad. A jak dlouho takový zánět žil trvá? V lehčí podobě a při správné péči může zánět zmizet do dvou až šesti týdnů. Při vážnějších příznacích trvá zánět žil i několik týdnů.
Zejména při zanícení hlubších žil je na místě zvýšená pozornost. Lékař vám může předepsat léky snižující srážlivost krve, díky kterým nevzniknou žádné nové sraženiny a zároveň se nezvětší ty stávající.
Pokud lékař vyhodnotí krevní sraženiny v hlubších žilách jako potenciálně nebezpečné, může nasadit i léky na rozpuštění krevních sraženin, tzv. trombolytika. Jen ve vážných případech se krevní sraženiny odstraňují chirurgicky pomocí katetru.
Pokud jsou opakované záněty žil a jejich případné příčiny ponechány bez pozornosti, může časem dojít k vážným komplikacím. Tím spíše je na místě návštěva lékaře, že symptomy vážnějších obtíží bývají někdy i bez znatelných symptomů. To platí zejména pro hlubokou žilní trombózu (HŽT). Ta se sice může projevit velice bolestivým otokem nohy (a dokonce i změnou barvy pokožky), může však také zůstat nebezpečně bezpříznaková.
Při HŽT už vzniká velké riziko, že se větší krevní sraženina
uvolní a krevním oběhem se dostane do plic, kde dojde k ucpání. Tento
vážný stav se pak nazývá plicní
embolie a kvůli nedostatečnému okysličování už jde
o život. Embolie už vyžaduje lékařskou pohotovost.
Projevuje se:
Dobrou zprávou je, že zánětu žil se lze dobře vyvarovat zejména aktivnějším životem a častějším pohybem.
Kdykoli někde dlouho sedíte či stojíte, pokuste se najít chvilku alespoň na protažení nohou, ideálně i na cvičení. Pomůže kroužení chodidly a zvedání se na špičkách, inspirovat se můžete také cviky určenými na křečové žíly.
I mimo zaměstnání nezapomeňte na pravidelný pohyb několikrát do týdne. Počítá se i půlhodinová procházka, ideálně něco akčnějšího.
Zásadním faktorem je také dodržování pitného režimu, neboť dehydratace zatěžuje krevní oběh. Obdobnou zátěží je pro naše cévy nadměrný příjem cukrů, soli a nezdravých tuků. Do stravy naopak zařaďte panenský olivový olej, rybí tuk a především dostatek listové zeleniny. Jestliže však užíváte léky na ředění krve, poraďte se o stravě s odborníkem.
Na místě je nakonec také redukce rizikových faktorů,
u kterých je to aspoň trochu možné:
Jestliže se zánět objeví jen na povrchové žíle a zároveň netrpíte
vážnějšími zdravotními potížemi, praktický lékař vás po prohlídce
s největší pravděpodobností hned pustí domů. Standardní terapií jsou
kompresní punčochy a léčivé gely. Aby se problém s cévami v budoucnu
už nevracel, pomůže úprava životosprávy. Pokud však
trpíte na záněty žil pravidelně, rozhodně se poraďte s lékařem –
včasná diagnostika skrytějších potíží vám může doslova zachránit
život.
Tento článek má pouze edukativní charakter. V žádném případě neslouží jako plnohodnotná náhrada lékařské či lékárnické konzultace.
https://www.medicinapropraxi.cz/pdfs/med/2006/04/09.pdf
https://www.mayoclinic.org/diseases-conditions/thrombophlebitis/symptoms-causes/syc-20354607
https://my.clevelandclinic.org/health/diseases/23311-thrombophlebitis
https://www.nzip.cz/clanek/949-zanet-povrchovych-zil
Vystudovala jsem obor Ochrany veřejného zdraví na Lékařské fakultě Ostravské univerzity. Témata zdraví a prevence jsou mi velmi blízká. V současnosti pracuji ve zdravotním ústavu na oddělení mikrobiologie vod, potravin a předmětů běžného užívání. S manželem máme masérský salón, kde se věnujeme nejen uvolňování svalů, ale i komplexní regeneraci těla a mysli. Ve svém volném čase ráda cestuji, chodím po horách nebo se věnuji józe.
Odborné rady a odpovědi na vaše dotazy, a to z pohodlí vašeho domova.