Zánět nosohltanu neboli nazofaryngitida je velice časté respirační onemocnění. Pro mnoho lidí je to jen obyčejné nachlazení, případně i ona pověstná „rýmička“, kvůli které se údajně vymlouváme z práce. Většinou stačí se ze zánětu týden vyležet na čajích a pomerančích. Pokud se však průběh zánětu zkomplikuje nebo trvá déle jak 10 dní, je už třeba zpozornět.
Zánět nosohltanu má většinou na svědomí několik virů.
Nejčastější příčinou bývají vysoce nakažlivé rhinoviry, které
většinou nezpůsobují vážnější komplikace, ale zapříčinit jej mohou
až dvě stovky jiných druhů virů. A to včetně nedávného koronaviru
SARS-CoV-2, který se za krátkou dobu dokázal rozšířit po celé planetě.
Méně častější je pak bakteriální příčina.
Ačkoli to nebývá přímou příčinou akutního zánětu nosohltanu, existují určité rizikové faktory, které zvyšují pravděpodobnost jeho výskytu. K těm patří například krátkodobé i dlouhodobé vystavení se nadměrnému množství znečisťujících látek v ovzduší, stejně jako vdechování cigaretového kouře či pobyt v prašném prostředí. K zanícení může dojít i vlivem alergie, ačkoli ta postihuje primárně oblast dutiny nosní a samotný hltan.
Příznaky zánětu nosohltanu známe všichni moc dobře. Průměrný
dospělý člověk jím trpí zhruba dvakrát za rok převážně v chladných
měsících, děti pak i mnohem častěji. U zánětů způsobených viry
dochází typicky ke kýchání, kašlání a tvorbě hlenů, díky čemuž se
tyto patogeny snadno přenáší na další osoby.
To pak často doplňuje i zvýšená teplota, bolest či nepříjemné
škrábání v krku, bolest hlavy, bolest kloubů, svědění očí a také
celková unavenost. Symptomy zánětu většinou přicházejí pozvolna, na
rozdíl od takové chřipky, která nás zprudka udeří vysokou horečkou a
zimnicí.
V případě akutní formy zánětu nosohltanu většinou stačí obyčejné fyzikální vyšetření – lékař se v podstatě jen podívá na vaše sliznice, poslechne si plíce a případně provede i stěr. Pokud jste obecně zdraví a praktický lékař nevidí v zánětu symptomy vážnějšího onemocnění, nejspíš vás pošle rovnou domů do postele. Nicméně při komplikacích nebo při chronické podobě zánětu vás lékař nejspíš doporučí na ORL k podrobnějšímu vyšetření.
Laik může zánět nosohltanu (nazofaryngitida) snadno zaměnit za podobná
onemocnění, která postihují horní oblast dýchacích cest. Může jít
o záněty těch částí těla, které s nosohltanem těsně sousedí –
dutina nosní, hltan a v podstatě i hrtan. Záněty všech těchto oblastí
se mohou vyznačovat velice podobnými příznaky, jako je bolest hlavy a
kloubů, únava, zvýšená teplota atd. Kromě toho však mají i svá
specifika, na která se teď stručně podíváme.
Zánět hltanu (faryngitida) se projeví především suchým,
podrážděným až škrábavým hrdlem. Typická je bolest při mluvení a
polykání. Na hltan se pak úzce napojuje hrtan vedoucí do plic. Zánět
hrtanu (laryngitida) se projeví zejména suchým kašlem, chrapotem,
případně můžeme i dočasně přijít o hlas. V suchém hrdle to někdy
nepříjemně lechtá.
Akutní rýma (rhinitida) potrápí nejen zanícenou nosní dutinu, ale někdy i oči (pálení, slzení) nebo uši (pocit zalehnutí). Nos svědí, je ucpaný, a hlavně to z něj pořádně teče. Kromě virových a bakteriálních nákaz je častou příčinou i styk s alergenem, kouřem nebo s jinou dráždivou látkou. Akutní rýma se někdy může komplikovat, pak nastává nepříjemný zánět vedlejších dutin nosních (sinusitida). Jedná se o čtyři páry menších dutin, které zasahují do čela, do tváří a k horní čelisti, kde všude můžete pocítit bolestivé otoky. Typická je v této fázi i vysoká horečka.
Jak praví lidové rčení, čistota půl zdraví – u patogenů
vedoucích k zánětu nosohltanu to platí stoprocentně. Obzvláště
v chladných měsících je na místě důkladné mytí rukou mýdlem,
případně se vyplatí si s sebou nosit i nějakou malou dezinfekci na ruce.
Neumytýma rukama se zásadně nedotýkáme obličeje. Doma je zase vhodné
dezinfikovat často používané předměty jako jsou dveřní kliky, telefon,
klávesnice a myš nebo také dětské hračky.
Účinné je i pravidelné preventivní proplachování nosu fyziologickým
roztokem – ve vodě rozpuštěnou solí, mořskou vodou nebo Vincentkou.
Používá se k tomu speciální konvička na výplach nosu, případně
k tomu určený sprej na nosní hygienu. Není to nic nepříjemného, a
zvládnou to již děti ve školkovém věku.
Kromě hygieny je pak v prevenci zásadní i posílení imunitního systému. Zejména během podzimu a zimy je v našich klimatických podmínkách potřeba doplňovat především vitamín D, zaručenou klasikou je i vitamín C a zinek. To pak ideálně doplňte i dostatkem pohybu a spoustou čerstvého vzduchu.
Léčbu běžného zánětu nosohltanu nejspíš všichni důkladně známe
už z nejranějšího dětství. Je to především klid a dostatečný
příjem tekutin. Kuřáci by si minimálně do odeznění příznaků zánětu
měli dát absolutní pauzu od cigaret. Zanícenému nosohltanu také uleví
zvlhčování vzduchu v ložnici, ten totiž během topné sezóny bývá
přesušený. U velmi malých dětí můžeme využít odsávačku
hlenů.
Existuje mnoho léčiv bez předpisu, které pomohou na zánět nosohltanu a jeho nepříjemné symptomy. Jedná se o rozličné nosní spreje a kapky, léčivé pastilky, tablety i sladké sirupy pro malé děti. Dejte však pozor na jejich případné kombinování, některé přípravky totiž mohou obsahovat stejnou léčivou látku. Ideálně se tak poraďte s lékárníkem. V případě bakteriální příčiny zánětu nosohltanu může lékař předepsat antibiotika, u virové nákazy nemá jejich využití smysl.
„Záněty nosohltanu či přilehlých oblastí potrápí většinu z nás alespoň jednou do roka, hlavně na podzim a v zimě. Nejlepší léčbou je samozřejmě prevence, tedy především posílení imunity a dodržování hygienických zásad.
Nejefektivnějším způsobem, jak se zbavit ucpaného nosu, jsou kapky nebo spreje obsahující nosní dekongestiva nebo kortikosteroidy. Nosní dekongestiva mohou vyvolat okamžitý účinek do několika minut, avšak je doporučeno jejich užívání omezit na jeden týden kvůli možnému postupnému snižování prokrvení sliznice a vznikajícímu návyku. U lidí s vysokým krevním tlakem nejsou tyto nosní spreje vhodné. Před použitím těchto přípravků je doporučeno vyčistit nos mořskou vodou, což pomáhá lepšímu vstřebávání přípravku a jeho účinnosti.
Alternativou jsou nosní spreje na bázi kortikosteroidů, které jsou dostupné buď volně v prodeji, například Flixonase, nebo na lékařský předpis. Rychlost nástupu účinku je nižší než u nosních dekongestiv, nicméně pro sliznici jsou mnohem šetrnější. Další účinnou možností pro ucpané dutiny jsou tablety obsahující pseudoefedrin (Modafen, Paralen plus) nebo přírodní přípravky, jako je Sinupret.
Onemocnění může být doprovázeno horečkou, a v takovém případě je možné k jejímu snížení využít antipyretika, konkrétně například přípravky na bází paracetamolu. Pokud se objeví hustý hlen, vhodnou volbou jsou mukolytika, která mohou být použita k ředění hlenu a jsou účinná při vlhkém kašli (Erdostein, Mucosolvan, ACC). Pro zmírnění bolesti v krku, která často doprovází zánět nosohltanu, jsou vhodná lokální antiseptika, včetně pastilek, klokladel a sprejů.
Je důležité si uvědomit, že tyto informace jsou pouze orientační a v případě potíží je vždy vhodné konzultovat situaci s lékárníkem, který vám může pomoci vybrat vhodné přípravky, vysvětlit dávkování a upozornit na možné kontraindikace. V případě dlouhodobých a opakujících se obtíží je také vhodné konzultovat situaci s odborníkem, například ORL specialistou.“
Kromě standardní symptomatické léčby existuje i alternativní pomoc a
minulostí osvědčené babské rady. Nutno však dopředu podotknout, že
jejich účinnost nemusí být vždy podložená oficiální lékařskou vědou.
Z bylinné říše lze využít takřka všechny rostliny, které uvolňují
horní dýchací cesty nebo působí protizánětlivě. Mezi ně patří
například rýmovník, jitrocel, majoránka, dobromysl, heřmánek, šalvěj
či echinacea. Výborné protizánětlivé účinky má také zázvor, nejlépe
čerstvý.
Byliny a bylinné přípravky lze pak užívat různými způsoby. Základem
jsou samozřejmě bylinné čaje, často k dostání v již namíchaných
směsích. Další možností je inhalace par, ať už z vámi připravených
bylinných výluhů, nebo také z esenciálních olejů zmiňovaných bylin.
V neposlední řadě můžeme také některé bylinné přípravky a výluhy
využít jako kloktadlo.
V rámci homeopatie se doporučuje například polykomponentní léčivý přípravek Engystol, případně monokomponentní přípravek belladonna 9ch.
Ve většině případů odezní akutní zánět nosohltanu zhruba za týden.
Nicméně v případech, kdy lidé zánět podceňují nebo si jej nedoléčí,
se může stát, že na virovou infekci „nasedne“ bakteriální infekce. Ta
už pak bývá pro lékaře a jejich pacienty náročnějším soupeřem. Může
vyžadovat nasazení antibiotik a vystavení delší pracovní neschopnosti.
Obdobnou komplikací je pak chronická forma zánětu nosohltanu. Ta je sice poměrně vzácná, o to náročnější však bývá léčba. Ne vždy je příčina chronického zánětu hned zřejmá. Někdy bývá následkem dlouhodobého ignorování akutních zánětů a opakovaných infekcí v horních dýchacích cestách. Vliv však může mít také celkový zdravotní stav člověka, aktivní či pasivní kouření, nadměrné užívání alkoholu, častý pobyt v prašném prostředí nebo třeba i skrytá alergie.
Tento článek slouží pouze k informativním účelům a nenahrazuje konzultaci s lékaři či odborníky.
https://farmaciepropraxi.cz/pdfs/lek/2016/06/03.pdf
https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0515370016301276
https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7127764/
Po absolvování Farmaceutické fakulty Masarykovy univerzity jsem se připojila k profesionálům ve zdravotnickém odvětví jako lékárnice. S nabytými zkušenostmi z renomované nemocnice IKEM a práce v řetězové lékárně se snažím poskytnout péči a informace na míru. Kromě toho se rovněž věnuji psaní článků, které mají za cíl přiblížit a řešit vaše zdravotní otázky. Mimo pracovní dobu mě najdete často v horách, kde zdolávání vrcholů udržuje mou mysl v kondici a připravenou na zodpovězení vašich otázek.
Odborné rady a odpovědi na vaše dotazy, a to z pohodlí vašeho domova.