Kojení patří k nejlepšímu a nejpřirozenějšímu způsobu výživy, které se může dítěti dostat hned od počátku života pro jeho zdravý růst a vývoj. Kojení má prospěšný vliv nejen pro dítě samotné, ale je přínosné i pro kojící matku a jejich vzájemný vztah. A jaké jsou tedy jeho výhody?
Po porodu placenty dochází k uvolnění velkého množství prolaktinu, který spustí tvorbu mléka v několika málo dnech po porodu. Časté a časné přiložení miminka k prsu vede ke stimulace prolaktinových receptorů v prsní žláze, proto se doporučuje zahájit kojení hned po porodu, nejlépe v prvních dvou hodinách. Během sání novorozence jsou vysílány nervové signály do mozku, který dá pokyn k uvolnění oxytocinu. Pod vlivem tohoto hormonu dochází ke kontrakci buněk mlékovodů a posunu mléka směrem k bradavce.
V počátcích je laktace řízena hormonálně, později začne být závislá na četnosti sání. V prvním kroku dochází k produkci kolostra, které je husté a produkované v malém množství, protože žaludek novorozence je velmi malý. Během 48–96 hodin po porodu výrazně stoupá produkce mléka a množství je řízené sáním a poptávkou. Po 1–2 týdnech je průměrná produkce mléka 700–800 ml / den s výraznou individuální variabilitou.
Kojenci jsou schopni si sami regulovat potřebu mléka pro zdravý růst a vývoj, a proto měření vypitého mléka není na místě u dobře prospívajícího jedince. Tyto techniky mohou být pouze stresující pro matku, což může vést ke snížení produkce mléka. Mléko se tvoří během sání, dokud trvá jeho odstraňování z prsu.
„První mléko, které se tvoří po porodu se nazývá kolostrum neboli mlezivo. Vyznačuje se vysokým obsahem bílkovin, sacharidů a protilátek. V tomto nažloutlém a hustém pokrmu je všechno, co novorozenci potřebují pro svůj vývoj v prvních 24 hodinách po porodu. V tomto období můžete sáhnout po prodyšných prsních vložkách, které pomohou udržet tok mléka. Obvykle mezi třetím a pátým dnem po porodu dojde k produkci přechodného mateřského mléka. Není však výjimkou, že k tvorbě dochází až o pár dní později.
Tento typ světlejšího mléka se tvoří zhruba 2 týdny, poté dochází k produkci zralého mléka. Tento typ mateřského mléka se tvoří ve větším množství, zejména pokud jsou prsa často a efektivně stimulována. Obsah tuku se v jednotlivých typech mléka liší a je přesně takový, jaký miminko zrovna potřebuje. Ke stabilizaci tvorby mléka dochází obvykle po 3 až 6 týdnech výlučného kojení.“
Mateřské mléko je velmi těžko nahraditelné. Pro svoje speciální složení se jen obtížně napodobuje, především kvůli imunitní složce, která je pro miminka nezbytně nutná v prvních 6 měsících života, kdy jejich imunitní systém není plně vyvinut. Proto v prvním půl roce života je kojení patrně nejdůležitější. Mateřské mléko je pro dítě komplexním zdrojem výživy, obsahuje všechny složky, která jsou nezbytné pro růst, vývoj a imunitu. Jeho složení je variabilní a mění se s věkem dítětem a také působením vnějších vlivů. A jaké důležité látky tedy mateřské mléko obsahuje? Na to se podíváme níže.
Mezi hlavní komponenty mateřského mléka patří bílkoviny, sacharidy, tuky a další cenné látky. Hlavním sacharidem je laktóza, z které pochází 40–45 % celkového energetického příjmu dítěte. Bílkoviny jsou podstatné pro správný vývoj dítěte. S přibývajícím věkem se jejich množství v mateřském mléce snižuje.
Mateřské mléko obsahuje bioaktivní a nutriční složky, co je ale důležité, mléko není jen pouhou výživou. Byly popsány prebiotické oligosacharidy HMO, které mají velký vliv na podporu imunitního systému dítěte. Tyto HMO se přirozeně vyskytují pouze v mateřském mléce. Jejich funkcí je ochrana střevní mikroflóry a posilování imunitního systému dítěte. HMO hrají ve složení střevního mikrobiomu důležitou roli, a proto existuje rozdíl mezi střevní mikroflórou kojených a nekojených dětí. I když v současnosti existuje celá řada kvalitních náhražek mateřského mléka, nelze ho jednoduše nahradit, právě díky těmto jednotlivým komponentům, které není lehké duplikovat.
Výhody kojení pro dítě:
Výhody kojení pro matku:
Nejčastěji na začátku se žena může potkat s celou řadou problémů,
které mohou kojení znesnadnit:
Jakékoliv problémy se správnou technikou kojení je dobré řešit s laktační poradkyní. I když je kojení tím nejlepším, co můžeme dítěti nabídnout, je vhodné maminky vyslechnout. Když se kojení z nějakého důvodu nedaří je potřeba kojící maminku podpořit. Velký tlak v tomto směru může matku traumatizovat. Je třeba dbát na porozumění a empatii.
Ve stravě by neměly chybět:
A co raději nejíst:
Spoustu potravin je potřeba vyzkoušet, jestli nebudou způsobovat miminku trávicí problémy. Braní léků by mělo být pouze po konzultaci s lékařem nebo lékárníkem.
Pro efektivní a dlouhodobé kojení je správná technika zásadní. V porodnici by s ní měla být maminka seznámena. Správná poloha je především ta, kdy je kojení pohodlné, jak pro maminku, tak i pro dítě. Matka nesmí pociťovat žádné napětí nebo být v křeči. Dítě má volně dýchat, dlouze sát a vyhnout se srkání s následným nahromaděným vzduchem.
Existuje několik vhodných kojících poloh. Pro začátek se často doporučuje kojení vleže na boku. Později si každá maminka zvolí, co jí a jejímu miminku vyhovuje. Je třeba řídit se mimikou dítěte a neomezovat ho v délce kojení. Kojit ve chvíli, kdy si o to miminko žádá a neřídit se časovými intervaly.
Zpočátku bývá zvykem, že matky kojí z obou prsou, později mohou pouze z jednoho do úplného vyprázdnění. Správná technika vede ke správnému toku mléka a k dlouhodobému kojení. V případě jakýchkoliv problémů se proto nebojte obrátit na laktační poradkyně.
Flexibilita práce a speciální podmínky pro rodiče dětí jsou celospolečenským tématem. V současné době se hojně diskutuje o zavedení více zkrácených úvazků a zvýhodnění práce z domova pro rodiče malých dětí. Zákoník práce upravuje přestávky ke kojení v práci. Zaměstnankyně, která kojí své dítě má ze zákona právo na 2 zvláštní přestávky na kojení. Pauzy se započítávají do pracovní doby a zaměstnankyni za ně přísluší náhrada mzdy.
V České republice tyto formy ještě nejsou takovým standardem, protože zde funguje velmi dobře systém mateřské, potažmo rodičovské dovolené. Ženy obvykle zůstávají s dětmi doma zhruba do 3. let věku dítěte. Pokud se však žena rozhodne nastoupit dříve do práce, měla by zvážit pořízení odsávačky mateřského mléka kvůli nenarušení laktace.
Světová zdravotnická organizace (WHO) doporučuje výlučné
kojení po dobu 6 měsíců a v kojení pokračovat s postupně zaváděným
příkrmem do 2 let věku dítěte a déle. Kojení je potřeba, co
nejvíce podporovat. Vláda ČR i zdravotníci mají odpovědnost za
dodržování Mezinárodního kodexu marketingu náhrad mateřského mléka. Po
6. nebo 4. měsíci věku dítěte je možné začít zavádět tuhou stravu.
U kojených dětí platí hranice 6 měsíců, ale je třeba brát v potaz
individualitu dítěte. Zavádění tuhé stravy by mělo být
pomalé. Začíná se většinou jedním druhem zeleniny,
které dítě ochutnává po dobu 3 dnů a pak se zavádí další druh. Tento
proces je důležitý kvůli zjištění možné alergické reakce.
V současnosti je stále populárnější metoda BLW. Jejímž principem je, že dítě ochutnává malé kousky z talíře rodiče. Dítě není krmeno lžičkou a vybírá si samo, co a kdy ochutná. Při procesu zavádění tuhé stravy není kojení omezováno. K zavádění všech potravin dochází postupně po dobu několika měsíců, kdy je cílem nahrazení nejdříve jedné dávky mléka tuhou stravu. Později je dítě například kojeno již jen v noci a na uspání, i když tento postup je velmi individuální a vždy záleží na vzájemné pohodě maminky a miminka. Čas, kdy se maminka nebo dítě rozhodnou s kojením skončit může být velmi emotivní a je potřeba brát ohled na jejich rozhodnutí.
Kojení patří k nejlepšímu a nejpřírozenějšímu způsobu
výživy, které se může dítěti dostat hned od počátku života
pro jeho zdravý růst a vývoj. Kojení má prospěšný vliv
nejen pro dítě samotné, ale je přínosné i pro kojící matku a jejich
vzájemný vztah. Mateřské mléko obsahuje bioaktivní a nutriční složky,
co je ale důležité, mléko není jen pouhou výživou. Byly popsány
prebiotické oligosacharidy HMO, které mají velký vliv na
podporu imunitního systému dítěte. Nejlepším způsobem je začít kojit do
půl hodiny po porodu a podporovat nepřetržitý kontakt
maminky a miminka.
Délka a frekvence kojení by neměla být nikým omezována. Matka by měla
být poučena ohledně správné techniky kojení a vhodných poloh. Tento
postup zajistí efektivnější a správné kojení, které dokáže předejít
zdravotním problémům. Kojení má celou řadu výhod, jak pro miminko, tak
pro kojící matku. Světová zdravotnická organizace (WHO) doporučuje
výlučné kojení po dobu 6 měsíců a v kojení pokračovat s postupně
zaváděným příkrmem do 2 let věku dítěte a déle. Kojení je
potřeba, co nejvíce podporovat.
https://www.nestlebaby.cz/slozeni-materskeho-mleka-znate-ho
https://cs.wikipedia.org/wiki/Mate%C5%99sk%C3%A9_ml%C3%A9ko
https://www.ogestan.cz/clanky/co-jist-a-co-nejist-pri-kojeni/
https://www.podnikatel.cz/clanky/mamy-spojuji-praci-a-kojeni-zamestnavatel-jim-pritom-musi-kojeni-zaplatit/
https://www.magistra.cz/cs/novinky/2023–03-kojeni-je-vysadou-zeny-informace-pro-kojici-maminky
https://www.kojeni.cz/zdravotnikum/doporuceni/
https://jidlodotlapky.cz/co-je-blw/
https://www.wikiskripta.eu/w/Kojen%C3%AD
https://www.nzip.cz/clanek/805-prinos-kojeni
Vystudovala jsem obor Výživa a potraviny na České zemědělské univerzitě v Praze. Rozumím tomu, jakým způsobem výživa ovlivňuje lidské zdraví a také trávicím procesům v lidském těle. Jsem převážně odborníkem na výživu dětí, kde čerpám mnohdy z osobních zkušeností. Absolvovala jsem také semestry anatomie a fyziologie, ve kterých se i nadále vzdělávám. Během studií jsem strávila rok v Itálii, kde jsem se naučila obstojně italsky a také to, v čem pro nás může být inspirací středomořská kuchyně. Když zrovna nepíšu články, tak cestuju, hraju volejbal a studuju marketing.
Odborné rady a odpovědi na vaše dotazy, a to z pohodlí vašeho domova.