Pandemická pohotovost byla v Česku zrušena v květnu roku 2022 a momentálně není příliš pravděpodobné, že by se měla obnovovat. To však neznamená, že by virus SARS-CoV-2, obecně známý jako „covid“, ze společnosti jen tak zmizel. Právě naopak – docela se mu daří a my se tak nadále setkáváme s jeho novými variantami, přičemž některé z nich dokážou překonat již získanou imunitu z prodělání nemoci nebo očkování. Testování na covid-19 tak v naší společnosti nadále hraje podstatnou roli.
Význam testování zůstává stejný jako na úplném začátku pandemie – zejména jde o zabránění šíření viru v populaci a ochranu zranitelnějších jedinců (osoby s oslabenou imunitou, starší lidé). Jestliže vykazujeme typické příznaky infekce (o kterých podrobně píšeme v našem článku o Covid-19), pak testování může sloužit pro stanovení diagnózy a vhodné léčby. Mnoho nákaz však bývá i bezpříznakových a my tak můžeme šířit virus zcela bez našeho vědomí – v takovém případě má testování smysl zejména tehdy, pokud se například chystáme navštívit našeho blízkého, jež spadá do rizikových skupin obyvatel.
V současnosti (od 1. května 2023) se na testování infekce covidu primárně používají antigenní testy, někdy označované i jako Ag test nebo Antigen Rapid Test. Jejich výhodou je především nízká cena a dostupnost výsledků do půl hodiny, někdy i rychleji. Pokud se necháte testovat na odběrovém místě, výsledek se dozvíte na počkání na místě, případně pomocí SMS. Antigenní testy lze také zakoupit ve formě samotestů a otestovat se v klidu domova nebo třeba na pracovišti. Tyto testy dokážou relativně věrohodně identifikovat pozitivitu při výskytu příznaků, z hlediska negativity už je to ale podstatně horší, neboť mají nižší citlivost.
Testy PCR jsou mnohem citlivější co do pozitivity i negativity a jejich výsledky lze považovat za víceméně bezchybné. Zpravidla se odebírá vzorek ze zadní části nosu (z nosohltanu), což je sice poměrně nepříjemná procedura, trvá však jen na pár sekund. V tomto případě se vzorky odesílají do laboratoří, proto si na výsledek musíme počkat až 48 hodin. Výsledky se pak testovaná osoba dozví prostřednictvím SMS. Nevýhodou je vyšší cena pro samoplátce, stát jejich preventivní provádění přestal proplácet po skončení pandemické pohotovosti.
Nakonec jsou zde ještě testy na přítomnost protilátek, což je takový zvláštní typ testování, který vyžaduje vzorek krve. Krev se zpravidla odebírá ze žíly a následně se vyhodnocuje v laboratoři, ačkoli na trhu se objevily i samotesty využívající krev z prstu. Protilátky naše tělo vytváří pro boj s infekcí, přičemž tyto speciální testy mohou odhalit nejen probíhající infekci (protilátky IgA se tvoří 5. den od nákazy covidem), ale především její prodělání v minulosti (protilátky IgG a IgM). Díky těmto testům tak můžeme zpětně zjistit příznakovou i nepříznakovou nákazu covidem nebo také účinnost očkování s odstupem času.
Ačkoli oba základní druhy testů na SARS-CoV-2 analyzují výtěr z nosu, každý z nich využívá trochu jinou strategii k odhalení infekce. Antigenní testy pátrají po přítomnosti antigenu, tedy bílkoviny tvořící vnější obal viru. Přesnost a spolehlivost různých antigenních testů se může výrazně lišit. Pochopitelně se lze více spolehnout na odborně prováděné testy než na domácí samotesty. Navíc i jednotlivé samotesty se mohou navzájem lišit podle výrobce. Problémem bývá také falešná negativita a pozitivita, takže výsledky samotestů je třeba vždy brát s rezervou.
Za anglickou zkratkou PCR se skrývá Polymerase Chain Reaction, tedy polymerázová řetězová reakce. Touto metodou testování lékaři vytvoří z odebraného vzorku řádově až miliony kopií viru, který je pak snadněji detekovatelný. Konkrétně se zjišťuje přítomnost ribonukleové kyseliny (RNA), jež tvoří samotné jádro viru. PCR testy jsou brány za vysoce spolehlivé, nezřídka se mluví o „zlatém standardu“ testování. Během pandemie ostatně platilo, že komu vyšel pozitivní antigenní test, ten si šel výsledek definitivě ověřit právě PCR testem. Díky vysoké citlivosti dokážou testy odhalit infekci i u bezpříznakových jedinců.
Testy protilátek jsou zvláštní v tom, že nepátrají po přítomnosti samotného viru, ale po přítomnosti odezvy našeho imunitního systému na vir. Nedokážou proto odhalit nákazu v prvních několika dnech po infekci, zato však umožňují identifikovat obranyschopnost těla i dlouho po nákaze nebo očkování.
Testování na covid může mít vícero podob. Dnes se nejpravděpodobněji setkáme s antigenním testem, jehož výsledky se lze dozvědět na počkání. Takovýto test může být proveden odborným lékařským pracovníkem, můžeme si jej však zakoupit a provést i sami. Princip zůstává stejný – pomocí sterilní tyčinky s výtěrovým tamponem se provede důkladný výtěr z přední části obou nosních dírek, alternativně se provádí i testy ze slin a krku. Následně se výtěrový tampon vloží do zkumavky se speciálním roztokem, který se následně nakapá na testovací kazetu. Pokud si test provádíme sami, pak celý postup bývá podrobně rozepsán na příbalovém letáku i s názornými obrázky. Na testovací kazetě se následně dle pravděpodobné pozitivity či negativity objeví buď dvě nebo jen jedna čárka (obdobně jako na těhotenských testech).
Co se týče PCR testů, které se dnes doporučují už jen ve zvláštních případech, ty provádí výhradně zdravotníci ve specializovaných zařízeních. Z naší stran můžeme očekávat jen trochu palčivější výtěr z nosohltanu, existuje ale i alternativní varianta s kloktáním. Následně už jen čekáme na SMS s výsledky, které bychom se měli dozvědět do 48 hodin. Za příplatek však na některých testovacích místech nabízejí i expresní výsledky do několika hodin.
Pro testy protilátek je potřeba odebrat vzorek žilní krve, což se opět provádí na specializovaných zdravotnických pracovištích. Vzorek pak putuje do laboratoře, výsledky můžeme očekávat do dvou dnů. Alternativou jsou méně citlivé domácí samotesty, jež odebírají krev z prstu.
Z hlediska odborně prováděných PCR testů se lze zcela spolehnout na výsledky z laboratoře. V případě pozitivního výsledku PCR testu jsme podle stávajících pravidel stanovených ministerstvem zdravotnictví považováni za potvrzený případ onemocnění. Nemusí nám být nutně nařízena izolace, je však na místě, abychom dbali na nešíření nemoci pomocí důsledné hygieny a omezení styku s lidmi. Rovněž je na místě upozornit blízké osoby, se kterými jsme byli v poslední době v kontaktu.
Poněkud jiné je to u antigenních testů, které jsou méně přesné, a navíc u nich někdy dochází k falešně pozitivním i falešně negativním výsledkům. Pokud si děláme samotest a vyjde nám negativně, nutně to nezaručuje, že jsme skutečně neinfekční. Pokud naopak vyjde pozitivní, pak bychom měli kontaktovat svého praktického lékaře který stanoví další postup, případně nám vystaví i eNeschopenku.
Pokud podstupujeme antigenní test u zdravotníka, pak
platí, že jestliže je test pozitivní a zároveň vykazujeme typické příznaky
infekce covid-19, jsme považováni za případ onemocnění a opět může
nám být nařízena izolace. Izolace však již nebývá nařizována
automaticky, záleží na konkrétní situaci. Pokud test vyjde pozitivní ale
jinak jsme bez příznaků, není to oficiálně považováno za případ
onemocnění a izolace se nenařizuje.
Testování je jedním z nejdůležitějších nástrojů pro kontrolu šíření viru, tím spíše to platilo v období před příchodem vakcín. I díky testování jsme se mohli pomalu vracet do normálu bez výraznějšího ohrožení veřejného zdraví a hrozby přehlcení nemocnic. A jak už jsme zmiňovali v úvodu, ačkoli pandemická pohotovost již pominula, virus samotný nikam nezmizel. Ba co víc, některé jeho novější varianty dokonce dokážou překonat již získanou imunitu a vyvolat nepříjemné příznaky. Testování tak nadále slouží zejména pro zajištění bezpečnosti ohrožených skupin a pro omezení šíření viru v populaci.
Zatímco antigenní samotesty na covid seženeme prakticky v každé lékárně řádově za desítky korun, testy prováděné zdravotníky už mohou být pro někoho hůře dostupné. Po zrušení velké části testovacích míst si lidé z menších měst a periferií musí někdy zajet do vzdálenějších center, konkrétní místa lze nalézt na oficiálních stránkách Ústavu zdravotnických informací a statistiky (ÚZIS). Se žádankou od lékaře je testování zcela zdarma, na vlastní žádost je třeba zaplatit 200 Kč za odborně provedený antigenní test nebo zhruba 800 Kč za přesnější PCR test.
Příchod pandemie v březnu roku 2020 nás zastihnul poněkud nepřipravené z hlediska dostupnosti zdravotnických pomůcek i testovacích kapacit. Zpočátku byly naším hlavním nástrojem testy PCR (přesněji řečeno RT-PCR), které jsou ale relativně drahé, zdlouhavé a vyžadují speciální laboratorní vybavení. Ukázalo se, že potřebujeme testy, které jsou rychlejší, levnější a jednodušší, abychom mohli testovat co nejvíce lidí a efektivně tak zabránit masivnímu šíření viru v populaci. Během pouhých pár let jsme tak byli svědky rychlého rozvoje této oblasti. Nejen že nám nové metody a strategie testování umožnily zvládnout pandemii covidu, díky rozsáhlému výzkumu a inovacím teď budeme mnohem lépe připraveni i na příchod nových onemocnění a potenciálních pandemií v budoucnosti.
Testování bylo od začátku pandemie tím nejdůležitějším nástrojem pro zabránění masového šíření viru v populaci, jež mohlo vést k nebezpečnému zahlcení nemocnic. Svůj význam si však testování na covid-19 zachovává i po konci pandemické pohotovosti, a to zejména v diagnostice příznakových jedinců. Se žádankou od praktického lékaře je přitom testování zdarma, také existuje možnost poměrně levných samotestů z lékáren. V některých situacích je navíc vhodné, abychom se otestovali i preventivně, například pokud se chystáme navštívit naše blízké s oslabenou imunitou.
https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC10189236/
https://asm.org/articles/2020/august/how-the-sars-cov-2-eua-antigen-tests-work
https://www.mzcr.cz/testovani/
https://www.hopkinsmedicine.org/health/conditions-and-diseases/coronavirus
nzip.cz
https://theconversation.com/covid-testing-led-to-new-techniques-of-disease-diagnosis-progress-mustnt-stop-now-201406
https://www.tribune.cz/zdravotnictvi/jak-presne-jsou-domaci-antigenni-testy-na-omikron/
Psaní jako takovému se s přestávkami věnuji již od dětství, kdy vznikaly mé první pokusy o povídky, přičemž tvůrčí psaní patří mezi mé volnočasové aktivity dodnes. Kromě toho občas edituji českou Wikipedii a odreagování v dnešním rychlém a stresujícím světě pak nacházím především v četbě, přírodě a tvorbě asembláží. Psaním článků se zabývám už několik let, přitom právě duševní i fyzické zdraví, a s ním také úzce související lifestyle, patří mezi mé hlavní oblasti profesního zájmu. Další takovou lehce nevšední oblastí je pak i podivuhodný svět světelných technologií, jež koneckonců nemají od přímého vlivu na naše zdraví příliš daleko.