Koktavost je nepříjemná řečová porucha, která se projevuje opakováním slabik nebo nechtěnými pauzami, kdy ze sebe dotyčný nedokáže vypravit ani hlásku. Ačkoliv mozek jede na plné obrátky, po cestě se pomyslný signál zasekne a je tím narušená plynulost řeči. Jaké jsou příčiny koktavosti a co s ní můžete dělat?
Koktavost, známá také jako balbutismus, je řečová porucha, při které je plynulost řeči neúmyslně přerušována. To se projevuje opakováním slabik, prodlužováním zvuků nebo neúmyslnými pauzami, během nichž není postižený schopen vydat žádný zvuk, což se označuje jako řečové bloky. Osoby trpící koktavostí si jsou vědomé toho, co chtějí říct, ale navzdory snaze se jim nedaří plynule mluvit. Tyto osoby nejsou mentálně postižení jedinci, jejich mozek v ostatních oblastech než je řeč funguje naprosto normálně.
Koktavost postihuje přibližně 5 % dětí, u dospělých je to pak přibližně 1,5 %. Když se děti učí mluvit, může se stát, že mají problémy se vyjádřit a to způsobuje onu neplynulost řeči. Nemusíte však hned věšet hlavu, dejte dítěti prostor se v klidu vyjádřit a sledujte, jak se situace vyvine. Koktavost se může se objevit v jakémkoliv věku, ale nejčastěji se projevuje v raném dětství, kolem 3,5 roku. Koktavost postihuje častěji chlapce z důvodu dozrávání centrální nervové soustavy.
„Koktavost je porucha řeči, která osobám trpící touto poruchou přináší negativní psychologický a emocionální problém. Osoby mívají nízké sebevědomí, trpí úzkostmi a vyhýbají se mluvení na veřejnosti. Je důležité si uvědomit, že tyto osoby nemají jiný fyziologický problém a vědí co chtějí říct.
V léčbě koktavosti je důležitá psychologická podpora okolí již v raném stádiu koktavosti. Doporučuje se včasná návštěva logopedie, aby se předešlo pozdějším vážným problémům s řeči. Koktavost se může začít objevovat v období 3.-4. let věku a druhé kritické období je nástup do školy.“
Příznaky koktavosti zahrnují:
Může dojít i k doprovodným fyzickým projevům, jako jsou třes rukou nebo mimovolné pohyby obličeje. U postižených může být také pozorována změna tónu hlasu, vyhýbání se určitým slovům a zrychlené tempo řeči. Tyto symptomy jsou často spojeny s pocitem úzkosti a studu.
Příčiny koktání nejsou úplně jednoznačné. S největší pravděpodobností v tom hraje roli několik aspektů od genetiky, neurologických abnormalit až po psychické faktory. Je vhodné vypozorovat, zda je koktání zhoršeno v určitých situacích, a pak jim předcházet nebo na problému zapracovat v rámci terapie.
Chlapci mají větší riziko rozvoje koktavosti, pokud mají matku s tentýž problémem.
Koktavost se může objevit i s jinými poruchami řeči jako je třeba afázie nebo poruchy artikulace.
Někdy může být příčinou koktavosti i neurologická porucha mozku, kdy činnosti mozkových hemisfér nejsou synchronizovány.
Diagnostika koktavosti zahrnuje klinické hodnocení řečových schopností a možné fyzické projevy. Může zahrnovat rozhovory s rodiči a učiteli u dětí, stejně jako detailní sledování řečových vzorců. Důležité je také posouzení psychologického dopadu koktavosti na jedince. V některých případech může být použita také neurologická diagnostika k vyloučení jiných zdravotních stavů.
Léčba koktavosti je individuální a multidisciplinární. Zahrnuje logopedickou terapii zaměřenou na zlepšení řečových dovedností a snížení fyzických projevů koktavosti. Logopedická cvičení na koktavost mají za cíl minimalizovat pauzy v řeči a obnovit její plynulost. Psychologická podpora je klíčová zejména u těch, kteří zažívají úzkost nebo nízké sebevědomí. V některých případech se logopedická léčba kombinuje s kognitivně-behaviorální terapií.
Dejte mu najevo, že na něj nespěcháte a zajímá vás pouze to, co říká, nikoliv jak to říká. Dítě nepřerušujte, nedoplňujte, ani za něj nedokončujte věty. Je totiž nežádoucí, abyste svým počínáním (i když nevědomky) u dítěte vyvolali strach z mluvení.
Koktavost má významný psychologický a emocionální dopad na postižené. Často vede k pocitům úzkosti, nízkého sebevědomí a sociální izolaci. Mnozí lidé s koktavostí se vyhýbají mluvení na veřejnosti nebo se snaží nepoužívat slova, u kterých mají obavy z řečových bloků. Tyto vyhýbavé strategie vedou k dalšímu stresu a negativním emocím. Je důležité, aby terapie koktavosti zahrnovala také psychologickou podporu, aby se tyto psychologické aspekty řešily a lidé s poruchou plynulosti řeči cítili podporu svého okolí.
Koktavost je složitá a multifaktoriální porucha, která vyžaduje individualizovaný přístup k léčbě. Ačkoliv může mít značný dopad na život jedince, existuje řada efektivních terapeutických přístupů, které výrazně zlepšují řeč a snižují psychologické a sociální následky. Důležité je, aby lidé trpící koktavostí měli přístup ke kvalifikovaným odborníkům a dostatečné podpoře, aby mohli vést plnohodnotný a aktivní život bez omezení způsobených touto poruchou.
https://www.klinickalogopedie.cz/index.php?pg=verejnost–co-je-to–koktavost
https://is.muni.cz/el/ped/podzim2018/SOp183/um/Poruchy_plynulosti_reci_-_koktavost_a_breptavost.pdf
https://www.dobralogopedie.cz/cz/koktavost-u-deti-wp000020.html
https://www.logopedonline.cz/poruchy-reci/koktavost/
https://casopis.aklcr.cz/attachments/000048.pdf
Vystudovala jsem obor Ochrany veřejného zdraví na Lékařské fakultě Ostravské univerzity. Témata zdraví a prevence jsou mi velmi blízká. V současnosti pracuji ve zdravotním ústavu na oddělení mikrobiologie vod, potravin a předmětů běžného užívání. S manželem máme masérský salón, kde se věnujeme nejen uvolňování svalů, ale i komplexní regeneraci těla a mysli. Ve svém volném čase ráda cestuji, chodím po horách nebo se věnuji józe.
Odborné rady a odpovědi na vaše dotazy, a to z pohodlí vašeho domova.